Clanek pochazi z Meduza.io
V polovině dubna se pět států G7 – Velká Británie, Kanada, USA, Francie a Japonsko – na schůzce ministrů energetiky G7 dohodlo na vytvoření aliance s cílem vytěsnit Rusko z mezinárodního trhu s jadernou energií, především z dodávek uranového paliva.
To je palivo země – iniciátoři aliance jsou připraveni bezpečně zásobovat sami sebe.
Druhým vzdálenějším cílem sdružení je snížit celkovou závislost ostatních zemí na ruských technologiích, zařízeních a materiálech v jaderném průmyslu.
To vše by mělo zablokovat další kanál pro tok peněz do Ruska a přiblížit konec války na Ukrajině, očekává aliance. „Toto je další zásadní krok k tomu, abychom se spojili s dalšími zeměmi, abychom ukázali [Vladimiru] Putinovi, že Rusko již není vítáno,“ řekl britský ministr pro energetickou bezpečnost Grant Shapps.
Téměř současně s touto iniciativou navrhl další člen G7, Německo , zavést omezení vůči civilnímu jadernému sektoru Ruska již v příštím, jedenáctém balíčku sankcí . Ještě dříve takové sankce prosazovala Litva a Evropský parlament, který v únoru přijal rezoluci vyzývající k uzavření trhu pro Rosatom a uvalení embarga na dovoz všech druhů fosilních paliv a uranu z Ruska do EU.
„Posledních šest měsíců, ne-li déle, různé země EU navrhovaly uvalit sankce na Rosatom,“ připomíná Meduze Vladimír Slivjak , spolupředseda ekologické skupiny Ecodefense! a vítěz švédské ceny za správné živobytí . "Nyní se situace mění a s největší pravděpodobností v jedenáctém balíčku sankcí EU bude Rosatom v té či oné podobě."
Je pravda, že konkrétní dohody o tomto balíčku dosud nebyly dosaženy.
Nebyly na Rosatom již uvaleny sankce?
Ne, z EU zatím žádné nebyly. A navzdory roku války zůstává Rosatom mezi světovými lídry jak v dodávkách paliva, tak ve výstavbě reaktorů.
Organizace Rusatom Overseas, která je zodpovědná za výstavbu jaderných vědeckých a technologických center mimo Rusko, spadala pod americké sankce . Stejně jako Kovrov Mechanical Plant a Tochmash, které vyrábějí centrifugy pro obohacování uranu, a výrobní sdružení Start pojmenované po M. V. Protsenko a JSC NIKIMT-Atomstroy, které souvisejí s jadernými zbraněmi, a JSC NIKIMT-Atomstroy (vývoj technologií pro zařízení , opravy a demontáž zařízení reaktorů jaderných zařízení). Zároveň je třeba poznamenat, že Rosatom má velmi rozvětvenou strukturu - více než 350 podniků (a 290 tisíc zaměstnanců).
Spojené království navíc osobně uvalilo sankce proti generálnímu řediteli Rosatomu Alexeji Lichačevovi a nejvyššímu vedení státní korporace. Stejně jako tři výzkumné ústavy Rosatomu v Moskvě (All-Russian Research Institute of Automation pojmenovaný po Dukhovovi - jeden z předních podniků korporace, vyvíjí jaderné zbraně), v Sarově a Snezhinsku a další "dcera" - AO NIKIET.
Celý „Rosatom“ je pouze pod sankcemi Ukrajiny.
A jak by obecně vypadaly sankce na jadernou energetiku?
O tomto problému se stále diskutuje. Podle německého ministra hospodářství Roberta Habecka je EU odhodlána nadále nepokračovat v „obvyklém podnikání“ . Existují však země, které se restrikcím ostře staví proti. Například Maďarsko, kde Rosatom staví nové energetické bloky v JE Paks.
Úplně jasná není ani pozice Francie, největší jaderné velmoci v EU. Francouzský diplomat zapojený do diskuse o sankcích agentuře Reuters řekl , že jsou zapotřebí úzká omezení vůči konkrétním jednotlivcům, nikoli celému odvětví.
Bude chvíli trvat, než EU přijde na to, jak omezit Rusko, aniž by to poškodilo vlastní energetický systém. Kromě toho je důležitý konsensus mezi různými zeměmi: byly to právě rozdíly v postojích na národní úrovni, které nejednou brzdily předchozí sankční balíčky.
Plán vypracovaný Litvou za tímto účelem navrhuje rozdělit sankce do několika fází a zavést je během několika let a postupně nahradit stávající smlouvy. Pro Maďarsko, nejhlasitější opozici vůči tvrdým sankcím vůči ruskému jadernému průmyslu, plán zahrnuje devítiletou výjimku pro spolupráci s Moskvou.
A které další západní země jsou v jaderném sektoru závislé na Rusku?
Z 27 zemí EU se jaderná energie vyrábí ve 12, z toho na ruském uranovém palivu jsou kromě Maďarska závislé reaktory v Bulharsku, na Slovensku, v Česku a Finsku.
„Problémem v těchto zemích jsou reaktory staré sovětské konstrukce. Neexistuje pro ně žádný alternativní dodavatel paliva,“ vysvětluje Vladimir Slivyak. Vznik aliance je jen „zárukou pro tyto země, že budou mít palivo a mohou přestat lpět na dodávkách Rosatomu,“ domnívá se.
Podle Atomové agentury EU dodalo Rusko v roce 2021 20 % uranu používaného jadernými elektrárnami v EU, tvořilo také 25 % služeb přepracování a 33 % obohacování uranu. V roce 2022 by se tyto podíly mohly dokonce zvýšit kvůli nutnosti dramaticky zvýšit objem výroby energie potřebné k nahrazení ruských uhlovodíků.
Pro Francii je důležitý i vývoz jaderného odpadu do Ruska. Électricité de France, která provozuje francouzské jaderné elektrárny, již jedná s francouzským Orano a americkým Westinghouse o zřízení jejich závodu na přepracování vyhořelého paliva. To však potrvá asi deset let a může to způsobit protesty ochránců životního prostředí.
A konečně Rosatom dodává uran také do Spojených států – asi 25 % veškerého obohaceného uranu potřebného pro 92 reaktorů ve Spojených státech, píše Bloomberg. A pokud bude možné nakupovat uran například z Kazachstánu přes Čínu nebo z Kanady, pak mohou nastat problémy s jeho obohacováním (nutné pro použití v reaktorech).
„Dovolili jsme si stát se závislými na příliš malém počtu zdrojů dodávek,“ řekl Dan Poneman, ředitel Centrus Energy Corp., společnosti, která pracuje na reformě amerického průmyslu obohacování uranu. "Bude to trvat čtyři nebo pět let, než se nahradí kapacita [obohacení - přibližně Meduza] , na kterou se svět začal spoléhat."
Hodlá svět opustit jadernou energii úplně?
Ještě ne. Tento trend existuje v některých zemích, ale obecně platí, že používání tohoto typu paliva dokonce roste po celém světě. Boj proti globální změně klimatu poskytuje, slovy expertů Mezinárodní energetické agentury (IEA), „nový úsvit jaderné energie“.
„Jaderná energie... snižuje globální emise CO2 o 1,5 gigatuny a snižuje spotřebu plynu o 180 miliard metrů krychlových ročně,“ píše IEA . „Přestože se očekává, že vítr a slunce povedou odklon od fosilních paliv, musí být doplněny o zvládnutelné zdroje. Jaderná energie je po vodní energii druhým nízkoemisním zdrojem, který může pomoci zajistit bezpečné a rozmanité nízkoemisní elektrické systémy.
Jaderná energie nyní tvoří asi 10 % veškeré výroby elektřiny na světě a ve vyspělých ekonomikách tento podíl stoupá až na téměř 20 %.
V EU je tento podíl ještě vyšší – 25 %. Některé země aliance přitom stále budují svůj jaderný potenciál – takové plány má minimálně Polsko, Rumunsko a Finsko. V tom posledním byl 17. dubna uveden do komerčního provozu třetí energetický blok jaderné elektrárny v Olkiluotu.
Německo přitom o pár hodin dříve zastavilo poslední tři jaderné elektrárny a jeho energetika si nyní musí poradit nejen bez jaderné energie, ale i bez ruských nosičů energie. Po ruské invazi na Ukrajinu Belgie odložila postupné odstavení svých jaderných elektráren o deset let – z roku 2025 na rok 2035.
Využití jaderných elektráren kromě některých zemí EU roste i v Číně, Indii a samotném Rusku. Pokud nyní světové reaktory potřebují 62,5 tisíce tun uranu ročně, pak do roku 2025 bude potřeba 66,5 tisíce a do roku 2030 vzroste na 79,4 tisíce - to je prognóza Světové jaderné asociace .
Jak moc ruský rozpočet ztratí „atomovými“ sankcemi?
Jaderný průmysl není v Rusku považován za zdroj doplňování rozpočtu. Rosatom tedy převedl 250 miliard rublů daní do rozpočtů různých úrovní, podle zprávy státní korporace pro rok 2021 (nejnovější dostupná). To je nesrovnatelné s devíti biliony rublů příjmů z ropy a plynu ve stejném roce.
Rosatom zároveň bere peníze z rozpočtu – to je model pro financování jaderného průmyslu. Rozpočet je ale stále v černých číslech: daňové odpočty státní korporace jsou 1,8krát vyšší než rozpočtové alokace, které jí byly přiděleny.
Tak či onak, zahraniční práce Rosatomu je především otázkou strategického vedení v odvětví, které je pro mnoho zemí zásadní, a tlaku na některé státy při absenci účinnějších pák.
Státní korporace má první místo na světě v zakázkách na výstavbu jaderných elektráren - 34 energetických bloků v 11 zemích (mezi nimi Turecko, Čína, Indie, Bangladéš, Egypt atd.). Samozřejmě to přináší i peníze.
„Každý jeden investovaný rubl, který jde na výstavbu jaderných elektráren v zahraničí, přináší ekonomice naší země 1,9 rublu ve fázi výstavby a 1,7 rublu ve fázi provozu,“ řekl Boris Arseev, ředitel bloku pro rozvoj a mezinárodní obchod Rosatomu.
Je to pro Rosatom vážná ztráta?
Pro Rosatom je už vytvoření aliance zemí G7 obrovskou a nečekanou ranou, domnívá se Vladimir Slivjak: „Je to velká rána nejen pro stávající dlouhodobou spolupráci, ale i pro postup na nových trzích. Jsou to ztráty jak z hlediska velkého vlivu, tak z hlediska peněz a využití kapacit.“
Peněžní ztráty ze sankcí pro státní korporaci by mohly činit zhruba miliardu dolarů. Tolik američtí a evropští kupci utrácejí za nákup uranu a jeho produktů obohacování v Rusku, odhadl pro The Washington Post Frank von Hippel, spoluzakladatel Vědeckého a globálního bezpečnostního programu na Princetonské univerzitě a International Nuclear Fuel Expert Group .
To je mizerná suma ve srovnání s dopadem sankcí na ruskou ropu, ale jak říká Hippel, „vážná ztráta pro Rosatom, jehož příjmy z exportu jsou asi 8 miliard dolarů ročně“. I v loajálním Maďarsku na projekt, na který už Rusko vyčlenilo asi 10 miliard dolarů, může mít státní korporace v budoucnu problémy s realizací projektu, předpovídá Slivjak.
Rosatom riskuje, že se dostane do potíží i mimo EU. Turecko tedy plánuje postavit 1-2 další jaderné elektrárny, kromě projektu, který Rosatom téměř dokončil, a bude pro ně hledat dodavatele. „Zatím neexistuje žádné rozhodnutí, že to Rosatom udělá, a v současné situaci je nepravděpodobné, že bude vybrán. Protože problémů je hodně,“ vysvětlil v podcastu Meduza What Happened , Dmitrij Gorčakov, expert na jaderný projekt ekologického sdružení Bellona . I s jadernou elektrárnou Akkuyu, kterou již staví ruská státní korporace, mohou nastat potíže. „Řídicí systém a určitá elektrická zařízení [pro projekt] by měl dodat německý Siemens,“ vysvětlil Gorčakov. Pokud budou na Rosatom uvaleny sankce, k tomuto doručení nemusí dojít, předpovídá.
Tags: Meduza.io , jaderne palivo , elektrarny , Rosatom , Temelin , jaderna elektrarna , Rusko , Nemecko , Turecko
Přidat komentář